23/2007. (IV.25.) Budapest Főváros VIII. kerület 

Józsefvárosi Önkormányzati rendelet

a lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek víz- és csatornahasználati díjának bérlőkre történő áthárításáról*

A Budapest Józsefvárosi Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló, többször módosított 1990. évi  LXV. tv. 16.§-ában és a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló, 1993. évi LXXVIII.tv.35.§- ában kapott felhatalmazás alapján az alábbi rendeletet alkotja:

A rendelet hatálya

1. §.

(1)	A rendelet hatálya a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – minden a Budapest Józsefvárosi Önkormányzat tulajdonában álló bérbeadás útján hasznosított lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre, illetőleg területre (a továbbiakban együtt bérlemény) kiterjed.
 (2)	Nem terjed ki a rendelet hatálya azokra a bérleményekre, melyek vz- és csatorna dját a felhasználó mellékvízmérővel mért fogyasztás alapján fizeti.

Vz- és csatornadíj megtérítési kötelezettség

2. §.

(1)	Azokban a bérleményekben, ahol a vízfogyasztás külön-külön nem mérhető, a közüzemi víz- és csatornahasználati díjtérítés havi összegét az ingatlanon, illetve az épületben kialakított mérőhelyenként kell megállapítani. Az adott évre vonatkozó fogyasztást az Önkormányzat által épületenként leolvasott fogyasztás vagy a társasházak 2. §. (4) b) szerinti adatszolgáltatása alapján kell meghatározni.

(2)	A víz- és csatornahasználati díjtérítés meghatározásakor az épületek központi mérőin mért fogyasztásból levonásra kerülnek az alábbi tételek (korrigált vízfogyasztás):
-     a mellékvízmérőkön mért fogyasztás,
-	csőtörés során elfolyt vízmennyiség,
-	önkényes lakás- és helyiséghasználók által elfogyasztott vízmennyiség,
-	a nem lakáshoz tartozó egyéb bérlői vízfelhasználás, amelynek elszámolására (mint pl.: gépkocsimosás, kertlocsolás, stb.) a Budapest Főváros Közgyűlésének víz és csatornahasználati díjáról szóló mindenkor hatályos rendeletében biztosított és igénybevett átalányok és normák az irányadók.
-	az épületben végzett felújítási munkák során felhasználásra került vízmennyiség.

(3)	A bérlők a közüzemi vízfogyasztásért és csatornahasználatért az Önkormányzatnak- a lakbéren (helyiségbéren) felül díjmegtérítést kötelesek fizetni.

(4)	A díjmegtérítés havi összege azokban a bérleményekben, amelyekben a vízfogyasztás nem mérhető:
a) 100 %-ig önkormányzati tulajdonú épületekben lévő lakás és nem lakás céljára szolgáló helyiségek esetében az előző évi, a 2. § (1) bekezdés szerint korrigált vízfogyasztásnak – a bérlemények vízórával nem rendelkező összes alapterületét figyelembe véve – az adott önkormányzati tulajdonú bérlemény alapterületére eső arányos része, valamint a Budapest Főváros Közgyűlésének víz és csatornahasználati díjáról szóló mindenkor hatályos rendeletében megállapított, víz- és csatornadíj ÁFÁ-val növelt szorzatának egy tizenketted része. A Budapest Főváros Közgyűlésének rendeletben megállapított víz- és csatornadíj mértéke minden év január 1-jétől alkalmazásra kerül a bérlők számlájában. A felhasznált víz mennyiségének elszámolása az előző évi tényleges vízfogyasztás alapján történik minden év június 30. napjáig, s az elszámolás alapján egy évre előre megállapításra kerül a következő évben fizetendő víz-csatornahasználati díjátalány, amelyet a bérlőknek július 1-től kell téríteni a számla szerint.

b) A vegyes tulajdonú társasházakban lévő önkormányzati lakás és nem lakás céljára szolgáló helyiségek víz- és csatornahasználati díja megegyezik a közgyűlés által a tárgyévi költségvetésében elfogadott közös költségben elkülönített víz- és csatornahasználati díj tulajdonhányad szerinti lakásra jutó összegével. A következő év víz- és csatornahasználati díj változás időpontja a közgyűlés által elfogadott közös költség változás időpontja. Ha a társasház közgyűlése határozatot hoz a lakásonkénti tényleges költségelszámolásra, amely határozatban dönt hátralék befizetéséről vagy túlfizetés visszafizetéséről, abban az esetben az Önkormányzat a ház központi mérőjén leolvasott tényleges fogyasztás alapján – a közgyűlés döntésének megfelelő mértékben elszámol a bérlőkkel. Az Önkormányzat köteles az érintett társasházaktól adatot bekérni az épület egészére vonatkozó – valamint ennek alapján egyes tulajdonhányadra megállapított éves leszámlázott és kifizetett víz- és csatornahasználati díjról, valamint a társasház éves költségvetésében elfogadott víz- és csatornahasználati díj összegéről és hatálybaléptetésének időpontjáról. Amennyiben a társasház a bekért adatszolgáltatást nem teljesíti, az Önkormányzat az előző év adata alapján az egyes tulajdonhányadokra megállapított víz- és csatornahasználati díjat fizeti a társasháznak, s ezt határozza meg a bérlő felé.
c) 	A víz–csatornahasználati díj kiszámítása az irreálisan alacsony és irreálisan magas vízfogyasztás esetén úgy történik, hogy amennyiben a bérleményeket magában foglaló épület szorzószáma alacsonyabb 0,2 értéknél, illetve magasabb 0,8 értéknél, úgy az összesített elszámolás alapján kialakított kerületi átlagszorzót kell alkalmazni adott épület esetén.

 (3)	 

3. §

 (1) Az Önkormányzat tulajdonában álló bérlemény bérlője a víz- és csatornahasználati díjat vízóra hiányában az  az Önkormányzat részére  fizeti meg a 2.§ (4) bekezdésében foglaltak szerint a lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre fizetendő bérleti díj megfizetésével egyidejűleg. A vízórával rendelkező lakás és nem lakás céljára szolgáló helyiség esetén annak bérlője a víz- és csatornahasználati díjat a közmű szolgáltató részére fizeti meg.
(2)	Amennyiben az Önkormányzat tulajdonában álló lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben felszerelt vízórára kiszámlázott víz- és csatorna díjat a bérlő három hónapig nem fizeti meg, illetve három hónapig nem jelez vízfogyasztást, valamint a vízóra hitelesítését elmulasztja automatikusan köteles a továbbiakban az Önkormányzat részére a 2. §. (4) bekezdésében foglaltak szerinti vízdíjat fizetni.
(3)	A közös használatú WC helyiséget használó lakások és nem lakás célú helyiségek vízórával rendelkező bérlői, a 100%-ban önkormányzati tulajdonú épületek esetén az Önkormányzattal vagy megbízottjával kötött megállapodás alapján 3 m3, vagy társasházaknál a közös képviselő és az Önkormányzat illetve megbízottjának megállapodása alapján meghatározott vízfogyasztásnak megfelelő víz- és csatornahasználati díjat kötelesek megfizetni.

4. §.

(1)	A bérlő jogosult saját költségére mellékvízmérőt felszereltetni, melynek üzembe helyezésével egyidejűleg szerződést kell kötnie a vízi közmű üzemeltetőjével. A szerződéskötés tényét a bérlő a bérbeadónak a szerződéskötést követő 15 napon belül bejelenteni.

(2)	
(3)	

5. §.

(1)	Az egyes bérlemények után fizetendő díj megtérítés összegét e rendelet 2. §. (4) bekezdése alapján az Önkormányzat által megbízott szervezet állapítja meg és számlában közli a bérlőkkel. 
 (2)	A bérlő a rá vonatkozó víz és csatornahasználati díj megállapításával kapcsolatos számítási dokumentumokba jogosult betekinteni.
 (3)	Ha a bérlő a közölt díjmegtérítést nem fogadja el, annak megállapítását a Bíróságtól kérheti. A Bíróság jogerős határozatáig a bérbeadó által közölt díjmegtérítést kell megfizetni.

6. §.

	A bérlő a díjmegtérítést a lakbérrel (helyiségbérrel) egy időben köteles az Önkormányzat részére megfizetni. E kötelezettség nem teljesítése esetén a Ptk. valamint a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvénynek a bérleti szerződés felmondására vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

7. §.

8. §

E rendelet alkalmazásában:

1.központi mérő: Az épület egészének vízfogyasztását mérő központi fővízmérő
2. mellékvízmérő: A lakás és nem lakás bérleményekben felszerelt mellékvízmérő, amelyekre a bérlők Mellékmérős díjmegosztási szerződést kötnek közvetlenül a Szolgáltatóval, s amelyek fogyasztása levonásra kerül az épület főmérőjének fogyasztásából.
3. épület szorzószám: az előző évi vízfogyasztást korrigálva a vízórás lakások és helyiségek vízfogyasztásával, valamint a 2. § (2) bekezdésében foglalt csökkentő tételekkel, megállapításra kerül a vízóra nélküli lakások és helyiségek éves fogyasztása. Ez az érték felosztásra kerül a teljes vízóra nélküli alapterülettel, illetve a hónapok számával, s az így megállapított érték adja az adott épületre vonatkozó szorzószámot. Ezt az értéket a bérlemény alapterületével, illetve Budapest Főváros Közgyűlésének víz és csatornahasználati díjáról szóló mindenkor hatályos rendeletében szabályozott, mindenkor hatályos egységárral megszorozva, képződik a bérlők/használók által, minden év július 1-től a következő évben havonta fizetendő víz- és csatornahasználati díjátalány összege. 
4. kerületi átlagszorzó: Az éves vízelszámolást követően, valamennyi önkormányzati tulajdonú épület szorzószámainak átlagából képzett átlagszorzó.

5. irreálisan alacsony vízfogyasztás: A bérlemények vízórával nem mérhető alapterületére számított épület szorzószáma alacsonyabb 0,2 értéknél.
6. irreálisan magas vízfogyasztás: A bérlemények vízórával nem mérhető alapterületére számított épület szorzószáma magasabb 0,8 értéknél.

1. sz. melléklet

				Víz- csatorna (mennyiség) normál m3 / év

szobaszám 

komfortfokozat	1	1+1/2	2	2+1/2	3	3+1/2	4 és több	

Összkomfortos	
185	
224	
264	
304	
343	
382	
422	

Komfortos	
168	
204	
240	
276	
312	
348	
384	

Félkomfortos	
118	
143	
168	
193	
218	
244	
269	

Komfort nélküli és szükséglakás	
84	
102	
120	
138	
156	
174	
192