15/2005. (IV.20.) Budapest Józsefváros Önkormányzati rendelet
az Önkormányzat tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének feltételeiről *

A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló, módosított 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 58. §-ában, valamint a Helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) kapott felhatalmazás alapján a Képviselő-testület (a továbbiakban: Kt.) Budapest Józsefváros Önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat) tulajdonában álló, nem lakás céljára szolgáló helyiségek (a továbbiakban: helyiség) elidegenítésének feltételeiről a következő rendeletet alkotja.
I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A rendelet hatálya

1. § (1) A rendeletet kell alkalmazni az Önkormányzat tulajdonában álló bérbeadás útján hasznosított helyiség adásvétel útján való eladására, ha erre nem versenyeztetés útján kerül sor.

(2) A bérbe adott helyiségre vonatkozó szabályok érvényesek az olyan helyiségre is, amelynek nem bérlője, hanem elhelyezésre jogosult használója van.

(3) A rendelet nem alkalmazható, ha az épületben lévő valamennyi helyiség (vagy valamennyi lakás és valamennyi helyiség) egyszerre azonos vevőnek kerül eladásra.

(4) A rendelet nem alkalmazható, ha a helyiség elidegenítése a helyiségre fennálló bérleti jogviszony előzetes megszüntetésének vagy a helyiség előzetes kiürítésének a feltételével történik.

(5) A rendeletben nem szabályozott kérdésekben az Ltv. és a Ptk., az Áht., valamint az Önkormányzat vagyonáról, valamint a versenyeztetés és a helyi költségvetési szervek beszerzési eljárásának szabályairól szóló önkormányzati rendelet rendelkezései az irányadók.

Az elidegenítéssel kapcsolatos feladatokban résztvevők

2. §  (1)   A helyiségek elidegenítésével kapcsolatos tulajdonosi jogokat a Kt. gyakorolja azzal, hogy egyes tulajdonosi jogok gyakorlására, a rendeletben meghatározott esetekben a Gazdálkodási, Kerületfejlesztési, Költségvetési és Pénzügyi Ellenőrző Bizottságát hatalmazza fel.

(2)  (2) A nettó 100 millió Ft-ot meg nem haladó, ÁFA nélkül számított beköltözhető forgalmi értékű helyiség elidegenítése esetén a Gazdálkodási, Kerületfejlesztési, Költségvetési és Pénzügyi Ellenőrző Bizottság, ezen értéken felül a Kt. dönt az elidegenítésről és a vételárról, továbbá dönt az adásvételi szerződéssel, továbbá annak módosításával és megszüntetésével kapcsolatos kérdésekben, kivéve azokat az eseteket, amikor a döntés az értékhatártól függetlenül Kt. jogköre.

(3)  Ha a rendelet a döntés jogosultjaként mást nem jelöl meg, az elidegenítéssel kapcsolatos tulajdonosi jogokat a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság gyakorolja.

(4) A (2) - (3) bekezdés nem érinti a Kt-nek azt a jogát, hogy bármely helyiség tekintetében közvetlenül gyakorolja az elidegenítéssel kapcsolatos tulajdonosi jogokat.

(5) Az elidegenítéssel kapcsolatos döntések előkészítése és végrehajtása, valamint az elidegenítési feladatok összehangolása a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet feladata. Ennek keretében különösen végzi:
a) a) a társasházi alapító okiratok és módosításuk elkészíttetését, az ingatlan-nyilvántartásban való ávezettetését,
b) a helyiségek megvásárlására tett ajánlatok szakmai értékelését,
c)az elidegenítésénél számításba vehető helyiségekre vonatkozó javaslat kidolgozását, az elidegenítésre való kijelöléssel kapcsolatos döntések előkészítését,
d) az értékbecslések elkészíttetését, illetve az értékbecslés vevő általi elkészíttetésének szervezését,
e) az eladási ajánlat és az adásvételi szerződés feltételeire vonatkozó javaslat kialakítását,
f) az adásvételi szerződés előkészítését és megkötését,
g) az állami elővásárlási jog gyakorlásával kapcsolatos feladatokat.

(6) Az elidegenítéssel kapcsolatos előterjesztést és döntési javaslatot a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet készíti elő.

(7) Ha a javaslat ellentétes a korábbi döntéssel, az elidegenítés ügyében akkor lehet dönteni, ha a korábbi döntés előbb vagy egyidejűleg megváltoztatásra vagy visszavonásra kerül.

(8) 

Értelmező rendelkezések

3. § A rendelet alkalmazása során:
 
a)	a helyiség bérlőtársaira a bérlőre vonatkozó szabályok érvényesek,
b)	jogvitás eljárásnak kell tekinteni a peres és nem peres bírósági eljárást,
c)	bérbeadó az Önkormányzat helyiségeinek kezelését, üzemeltetését, fenntartását végző megbízottja ( a továbbiakban: Vagyonkezelő) is,  
d)	műemlék helyiség és műemlék épület alatt az 1991. évi XXXIII. törvény 52. § (1) bekezdés f) pontja szerinti műemlékeket is érteni kell,
e)	HVT terület: az Önkormányzat helyi város-rehabilitációs terület kijelöléséről és a területen a rehabilitáció megvalósításáról szóló 32/2001. (X. 26.) rendeletében meghatározott város-rehabilitációs terület,
f)	üres helyiség az is, amelyik még nincs kiürítve, de a helyiségnek nincs bérlője vagy elhelyezésre jogosult használója,
g)	az eladási ajánlat kiadására, valamint a szerződéskötésre e rendeletben megállapított határidők a hiánypótlás teljesítésével nyílnak meg,
h)	 a helyiségek elidegenítésével, illetve megvásárlásával kapcsolatos nyilatkozatokat írásban kell megtenni
i)	egy év alatt 365 napot kell érteni,
j)	ha a kijelölésről hozott döntés mást nem tartalmaz az épület elidegenítésre való kijelölése esetén a bennük lévő helyiségek is elidegenítésre kijelöltnek tekintendők,
k)	az épületben egyes helyiségek is kijelölhetők elidegenítésre
l)	az elidegenítésre való kijelölés nem jelent kötelezettség vállalást a helyiség eladására és nem teremt alanyi jogot a helyiség megvásárlására,
m)	a helyiség közművesítése: a helyiségnek a közcélú villamos-, víz-, csatorna-, gáz- és távhő ellátási vezetékhálózatba való bekötése, illetőleg azt pótló házi központi berendezés létesítése,
n)	az a bérleti szerződés minősül több, mint 10 éve fennálló határozatlan időre szóló szerződésnek, amelyet a jelenlegi bérlő vagy az kötött meg, aki után a bérleti jogviszonyt a jelenlegi bérlő folytatta, nem értve ide a gazdasági társaság alapításával történt jogutódlás esetét, ha nem az előprivatizáció során bérleti jogot szerző bérlő alakított gazdasági társaságot,
o) a rendelet hatályba lépése után benyújtott kérelemről és jognyilatkozatról való önkormányzati döntésre vonatkozó előterjesztés elkészítésének és döntésre való előterjesztésének határideje a beadvány iktatásának napját követő munkanapon kezdődik,
p) a kérelemről és jognyilatkozatról történő önkormányzati döntésről való válaszadási határidő a döntés meghozatalának napját követő munkanapon kezdődik és ilyen esetekben a napokban meghatározott határidő alatt munkanapokat kell érteni.
q) az állam elővásárlási jogról lemondó nyilatkozatának határideje az is, amikor az  ajánlat írásban igazolható közlését követő 30 nap eltelt.
II. FEJEZET
ELIDEGENÍTÉS  ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI
Elidegenítésre való kijelölés

4. § (1) A helyiségek elidegenítésének feltétele, hogy a helyiség vagy az azt magában foglaló épület elidegenítésre ki legyen jelölve és az utóbbi esetben a helyiség nem került kizárásra az elidegenítésből. Az elidegenítésre való kijelölésről a Kt. határoz. 
 
(2) Az elidegenítésre való kijelölés a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet, a Polgármester, a Gazdálkodási, Kerületfejlesztési, Költségvetési és Pénzügyi Ellenőrző Bizottság kezdeményezésére egyaránt történhet, amennyiben a lakás és helyiségbérlők 25 %-a által benyújtotta vételi szándékát.

 (3) A HVT területen lévő helyiség elidegenítésre kijelölése iránti előterjesztéshez csatolni kell a RÉV8 Rt. nyilatkozatát, hogy az eladás érinti-e az Önkormányzat és a RÉV8 Rt. HVT területével kapcsolatos szerződéses kötelezettségét..

(4) Az épület vagy a helyiség elidegenítésre való kijelölése nem jelent elidegenítési kötelezettséget. Az egyes (bérelt vagy üres) helyiségek elidegenítéséről a 2. §. (2) szerint a vételár meghatározásával egyidejűleg dönt.

(5) Az épület vagy ha nem a teljes épület kijelölve a bennük lévő helyiség elidegenítésre való kijelöléséről az épületben kifüggesztés, vagy a bérlők részére küldött levél útján kell a bérlőket értesíteni. A kijelöléstől számított 30 napon belül név szerint is értesíteni kell a bérlőket, ha az elidegenítésre való kijelölés nem az épületben lévő összes helyiséget érintette.

 (6) Azoknak, akik az elidegenítésre kijelölt épületből már vételi szándéknyilatkozatot nyújtottak be az elidegenítésre való kijelölésről szóló név szerinti értesítés helyett a helyiség megvásárlásának lehetőségéről szóló értesítést és az értékbecslés megrendelésére vonatkozó felhívást kell kiadni az azt követő 15 napon belül, amikor a helyiség vagy az azt magában foglaló épület elidegenítésre kijelölésre került és/vagy az eladást kizáró feltételek megszűntek vagy a kizáró feltételek alkalmazása alól sor került a felmentésre.

Elidegenítésből kizárt és a hozzájárulással elidegeníthető helyiségek

5. § (1)  Nem elidegeníthető a helyiség:

a)	amíg az Önkormányzat költségvetési szervének rendelkezése alatt áll,  
b)	amíg rá vonatkozóan az elidegenítési és terhelési tilalom fennáll,  
c)	ha a helyiségre vagy az épületre az építésügyi hatóság határozott idejű, illetve ideiglenes fennmaradási engedélyt adott,
d)	amíg határozott időre vagy feltétel bekövetkezéséig van bérbe adva,
e)amíg a bérlőjének a tulajdonos Önkormányzattal vagy az önkormányzati vagyonkezelőkkel bármilyen helyiségbérlettel kapcsolatosan felmerülő, valamint a közszolgáltatókkal szemben bárminemű tartozása van,
f)	a bérleti (használati) jogviszonyt, vagy a bérleti díját érintő jogvita jogerős befejezéséig,
g)	ha bérlője helyiséggel kapcsolatos jogszabályban előírt, vagy szerződésben vállalt kötelezettségét a bérbeadó felhívásra sem teljesítette, amíg a bérlő vagy használó a kötelezettségének eleget nem tesz, 
h)	építésrendészeti eljárással vagy erre okot adó körülménnyel érintett, az eljárás jogerős és végrehajtható határozattal történő befejezéséig vagy az eljárás egyéb módon történt megszüntetéséig,
i)	ha a helyiséget magába foglaló épület HVT területen van, amíg az épületre ezen előírások érvényesek,
j)	 amíg a helyiség vagy a helyiséget magába foglaló épület nincs elidegenítésre kijelölve,
k)	ha a helyiség elidegenítését a Kt. megtiltotta, amíg a tilalom fennáll,
l)	ha átalakításra, korszerűsítésre, felújításra, bontásra kijelölt épületben van, amíg a munkálatokat el nem végezték,
m)	
n)	ha olyan épületben van, amelynek társasházi alapító okiratát nem nyújtották be az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzés végett,
o)	a társasházi alapító okirat e rendeletben előírt kiegészítésének elvégzéséig.
p) a bérleti szerződés keltétől számított 3 hónapon belül.

(2) Azt, hogy az (1) bekezdés e) pontja szerinti tartozás, mint kizáró feltétel nem áll fenn, az adásvételi szerződés Önkormányzat általi aláírása előtt kell a vevőnek igazolnia.

(3) A (2) bekezdésben foglalt esetet kivéve, amíg a helyiség ki van zárva az elidegenítésre, eladási ajánlat nem adható ki, kivéve, ha a kizáró feltételek alkalmazása alól felmentés történt.

(4) Amíg a helyiség ki van zárva az elidegenítésből, elidegenítéséről nem köthető adásvételi szerződés, kivéve ha a kizáró feltételek alkalmazása alól felmentés történik.

(5) A (1) bekezdés d) pontja szerinti kizáró feltétel alkalmazása alól a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet javaslatára az értékhatártól függően a Kt., vagy Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság felmentést az elidegenítésre történő kijelölés után adhat felmentést.

(6) 

(7) (7) Az (1)-(5) bekezdésben foglaltakat a rendelet hatályba lépése előtt elidegenítésre már kijelölt helyiségek (épületek) esetében is alkalmazni kell, kivéve, ha a rendelet hatályba lépéséig a helyiségre az eladási ajánlat már kiadásra került.

(8) Harmadik személy hozzájárulását (jóváhagyását) igénylő esetek:

a)	a jogosult járulhat hozzá az elidegenítéshez, ha helyiség bérlőkijelölési joggal érintett,
b)	a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány jóváhagyása szükséges az elidegenítéshez, ha a helyiség műterem,,
c)	a Kulturális Örökségvédelmi Hivatal jóváhagyása szükséges az elidegenítéshez, ha helyiség műemlék vagy ilyen épületben van,
d)	az életvédelem céljait szolgáló helyiséget Fővárosi Polgári Védelmi parancsnokság hozzájárulásával lehet elidegeníteni.

(9) Harmadik személy hozzájárulását (jóváhagyását) a vevő köteles az adásvételi szerződés megkötéséig beszerezni. Adásvételi szerződés annak hiányában nem köthető. Amennyiben a hozzájárulásra (jóváhagyásra) jogoult nyilatkozatát kikötésekkel adja ki, azokat az adásvételi szerződésben rögzíteni, és a vevőnek vállalnia kell.

(10) A (9) bekezdés szerinti rendelkezéseket akkor is alkalmazni kell, ha a helyiség (épület) a rendelet hatálybalépésekor ki van jelölve elidegenítésre.

(11) A HVT területen lévő helyiség elidegenítésre vonatkozó ajánlat kiadása iránti előterjesztés készítése során ugyancsak be kell szerezni a RÉV8 Zrt. nyilatkozatát, hogy az elidegenítésre való kijelölés óta történt-e olyan változás, amely miatt az elidegenítés érinti az Önkormányzat és a RÉV8 Zrt. HVT területét érintő szerződéses kötelezettségét.

5/A.§ (1) A 3 hónapon túl bérbeadott nem lakás célú helyiségek az alábbi feltételek teljesülése esetén elidegeníthetőek:
-	a helyiséget is magában foglaló, legalább 10 albetétből álló épületben az önkormányzati tulajdon legfeljebb 3 albetét, vagy 
-	a helyiséget is magában foglaló épületben az önkormányzati tulajdon mértéke 5% alatti, vagy 
-	a helyiség értéke nem haladja meg az 8 millió forintot.

(2) A 3 éven túl bérbeadott nem lakás célú helyiségek – amennyiben az elidegenítés ezen rendelet 11.§ (3) bekezdése alapján elvégzett megtérülési számítás alapján az elidegenítés javára megtérül és az elidegenítés jogszabályba nem ütközik – további körülmények vizsgálata nélkül elidegeníthetőek.

Az elővásárlási jog biztosítása

6. § (1) Azt a helyiséget, amely az állam tulajdonából térítésmentesen került az Önkormányzat tulajdonába, a bérlőn kívül más személynek – a bérleti jogviszony megszűnése előtt – csak akkor lehet elidegeníteni, ha a bérlő elővásárlási jogával nem él. 

(2) Ha nem a bérlő veszi meg a helyiséget, a vevőnek vállalnia kell, hogy az Önkormányzatnak teljesítendő vételáron felül a bérlő számára legkésőbb a bérleti jogviszony megszűnésekor megtéríti - a bérbeadó által meg nem térített, továbbá a forgalmi érték meghatározásánál a bérlő javára figyelembe nem vett - értéknövelő beruházásai ellenértékét. Ha erről a bérlő és a vevő között nem jön létre megállapodás, a helyiség nem adható el.

(3) A bérlőtársak - ellenkező megállapodásuk hiányában - együttesen gyakorolhatják a helyiség megvásárlásával kapcsolatos jogukat. Ha a bérlőtársaknak az eladási ajánlat elfogadásával kapcsolatos nyilatkozata eltérő közlést nem tartalmaz, azt úgy kell tekinteni, hogy a helyiségen egyenlő arányú tulajdont kívánnak szerezni.

(4) Az adásvételi szerződés tervezetét valamennyi bérlőtársnak el kell juttatni, függetlenül attól, hogy valamennyi bérlőtárs élt-e bejelentéssel. Ha a bérlőtársak ajánlatot elfogadó nyilatkozatai nem egybehangzóak, azt úgy kell tekinteni, hogy az ajánlatot nem fogadták el. A bérlőtárs más bejelentése és nyilatkozata a másik bérlőtársra - eltérő megállapodásuk hiányában - nem hat ki.

Üres helyiség eladása

6/A. §  (1) Az elidegenítésre átadott üres helyiséget az önkormányzat vagyonáról, a versenyeztetés, valamint a helyi költségvetési szervek beszerzésének szabályairól szóló rendelet szerint kell értékesíteni. Kivétel ez alól, ha a max. 10 m2 alapterületű helyiséget a közvetlen szomszéd ingatlan tulajdonosa csatolás céljából kívánja megvásárolni. Ebben az esetben a helyiség, a tulajdonosi jogokat gyakorló bizottság döntése alapján versenyeztetési eljáráson kívül is elidegeníthető. A helyiség elidegenítésére vonatkozó feltételeket a rendelet 17. § alapján kell megállapítani, arra semmilyen kedvezmény, részletfizetés nem adható.

(2) Az a 10 MFt forgalmi érték alatti üres nem lakás célú helyiség, amely több mint 1 éve nem került bérbeadás útján hasznosításra, vételi kérelemre tulajdonosi döntés alapján, versenyeztetési eljárás mellőzésével is elidegeníthető.

(3) A max. 10 m2 alapeterületű üres nem lakás célú helyiség, a szomszéd ingatlan (albetét) tulajdonosa részére vételi kérelemre, tulajdonosi döntés alapján, versenyeztetési eljárás mellőzésével is elidegeníthető.

III. FEJEZET

A VÉTELI SZÁNDÉK ÉS AZ ELADÁSI AJÁNLAT
Az adásvételi szerződés megkötésének kezdeményezése

7. § (1) Az adásvételi szerződés megkötésére a vevő és az Önkormányzat kezdeményezésre egyaránt sor kerülhet. A vevő vételi szándékát vételre vonatkozó nyilatkozatában közölheti.

(2) A vételi szándékot a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezethez kell bejelenteni. Nyilatkozni kell arról, hogy fennállnak-e az eladást kizáró feltételek. 

(3) A vételi szándék nyilatkozathoz mellékelni kell:
a)	az érvényesíteni kívánt értéknövelő beruházások megjelölését, elvégzésük évét  és hitelt érdemlően igazolható költségét,
b)	a bérlőkijelölési jog jogosultjának az eladáshoz való hozzájárulását.
c) a bérbeadó által 30 napon belül érvényesített bérleti szerződést

(4) Az Önkormányzat eladási ajánlat megküldésével kezdeményezi az adásvételi szerződés megkötését. 

Az értékbecslés és annak felülvizsgálata
8. § (1) Az elidegenítésre kerülő helyiség beköltözhető forgalmi értékét, az elidegenítésről és a vételárról való döntés előterjesztése előtt kell megállapítani. Az értékbecslés költségeit az Önkormányzat viseli, ha:

a)	ha olyan helyiség felkínálása történik elidegenítésre, amelyre nem jelentettek be vételi szándékot vagy

b) a vételi szándékot bejelentő költségére elvégeztetett értékbecslés ellenőrzése céljából a Kt., vagy a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság rendeli el az új értékbecslést, valamint

c)	ha az értékbecslés megrendelésére a rendelet hatálybalépéséig már sor került.
Más esetekben az értékbecslés költségeit a vételi szándék bejelentője viseli, ideértve a vételi szándék bejelentője által készíttetett értékbecslés jelen rendelet szerinti (9. §) felülvizsgálatának a költségeit is.

d)	üres helyiség értékelése történik.

(2) 
Az értékbecslést a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet által megjelölt értékbecslői körből – a költség viselője által kiválasztott értékbecslőnél – az rendeli meg, aki a költséget viseli. Az értékbecslő és a vételi szándék bejelentője közötti megbízási szerződés javasolt tartalmi elemeit a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság által jóváhagyott szerződés minta tartalmazza. Az értékbecslést a IV. fejezetben foglaltak szerint kell elvégezni, s az értékbecslésnek legalább a IV. fejezetben foglaltakat kell tartalmaznia.

(3)A vételi szándék bejelentőjének az értékbecslés megrendelésére vonatkozó felhívást a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet akkor adhatja ki, ha a helyiség elidegeníthető. A vételi szándék bejelentőjének meg kell küldeni azoknak az értékbecslőknek a névsorát, és a velük előzetesen egyeztetett elérhetőségét, akiktől az értékbecslés megrendelhető, valamint értékbecslő és a vételi szándék bejelentője közötti megbízási szerződés javasolt tartalmi elemeit tartalmazó szerződés mintát.

(4) Az értékbecslés megrendelésére és elkészíttetésére, valamint az értékbecslés a feladattal megbízott vagyonkezelő részére történő megküldésére legalább 30 napot kell biztosítani. A vételi szándék bejelentőjét fel kell hívni, hogy ha az értékbecslés megrendelésére vonatkozó felhívásától számított 20 napon belül legalább három értékbecslőt felkért, de egyik értékbecslővel sem tudott megállapodni az előírt határidő betartásáról, azt köteles a feladattal megbízott vagyonkezelőnek írásban bejelenteni, megjelölve hogy mely értékbecslőkkel kísérelte meg a megállapodást. A bejelentés alapján – az érintett értékbecslők meghallgatása után – a feladattal megbízott vagyonkezelő kér fel az értékbecslőt a határidőben történő teljesítésre. Ha a felkért értékbecslő a felkérést alapos indok nélkül elutasítja, a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet törölheti azoknak a listájáról, akik közül az értékbecslő személye kiválasztható.

	
9.§ (1) 
Az értékbecslés alapján akkor tehető javaslat eladási ajánlatra, ha azt a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet által alkalmazott független szakértő, a helyi sajátosságok és az összehasonlító adatok ismeretében elfogadta. Amennyiben a szakértő az elkészült értékbecslést tartalmi elemei miatt kifogásolja, úgy a kifogásolt szempontok meghatározásával felkérheti az értékbecslőt, hogy fontolja meg az értékbecslést és felülvizsgálatát. A szakértő az értékbecslésben foglalt értékek helyett alkalmazandó értékeket is meghatározhat.

 (2) 
(3) 

(4) (4) A vételárat az értékhatártól függően a Kt., Gazdálkodási, Kerületfejlesztési, Költségvetési és Pénzügyi Ellenőrző Bizottság hagyja jóvá, melynek során az értékbecslő, illetve a szakértő által meghatározott értékek felülvizsgálatát kérheti vagy más értékbecslővel új értékbecslés beszerzését rendelheti el. E jogosítványok értelemszerűen a Kt-t is megilletik, ha a vételárat a Kt. hagyja jóvá. Az elidegenítésre és a vételárra vonatkozó jogosultság értelemszerűen magában foglalja az elidegenítés megtagadásának jogát is.

(5) Ha az Önkormányzat ajánlati kötöttségének határidején belül az eladási ajánlatban közölt forgalmi érték felülvizsgálatát a vevő kéri, a kérelmet a független szakértő állásfoglalásának ismertetése mellett az értékhatártól függően a Kt., vagy Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság elé kell terjeszteni. Az ajánlati kötöttség időtartama ilyenkor a forgalmi érték felülvizsgálata iránti kérelem előterjesztése és az értékhatártól függően a Kt., vagy Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság állásfoglalásának kézhezvétele közötti időtartammal megnő.

Az eladási ajánlat jóváhagyása

10.§ (1)

(2) Olyan helyiség elidegenítésre is kiadható ajánlat, amelynek megvásárlására nem nyújtanak be szándék nyilatkozatot.   

(3) Ha elidegenítésre való kijelölésről szóló döntés ezt előírja, az adásvételi szerződéseket jóváhagyás végett a Kt. elé kell terjeszteni
  
(4) 

11. § (1) 
(2) 
(3) Az elidegenítés előtt vizsgálni kell és az elidegenítésről és a vételárról szóló előterjesztésnek tartalmaznia kell, különösen:

a)	a helyiség alapterületét és fekvését, a helyiségben folytatott tevékenységet,
b)	a szabályozási terv és az építésügyi hatósági és helyiséget (épületet) érintő előírásait,
c)	ha ilyenek vannak, a helyiséggel (épülettel) kapcsolatos testületi és bizottsági döntéseket,
d)	a beköltözhető forgalmi értéket a vevő javára elismert értéknövelő beruházások figyelembe vett értékét, a vételárat és a fizetési feltételeket,
e)	a vevőt terhelő kötelezettségeket,
f)	 az előterjesztéstől számított 5 éven belül bérbeadott helyiségek esetében a közös költséggel csökkentett bérleti díját 8 évre számítva, az 5 éven túl bérbeadott helyiségek esetében 10 évre számítva
g)	 

(4) A 8, illetve 10 évre számított bérleti díjjal kapcsolatban az előterjesztés tartalmazzon elemzést arról, hogy:

a)	mióta áll fenn a jelenlegi bérleti jogviszony és milyen időtartamra szól,
b)	a fizetett bérleti díj mikor került meghatározásra,
c)	a bérleti díjakról szóló határozatban foglaltakhoz képest voltak-e csökkentő tényezők a bérleti díj megállapításakor,
d)	a szerződés rögzíti-e a fogyasztói árindexhez igazodó bérleti díj-emelés lehetőségét a bérbeadó részéről,
e)	
f) ha a helyiség az elidegenítésre vonatkozó előterjesztés időpontjában ugyanarra a tevékenységre kerülne bérbeadásra, milyen bérleti díj bevétel elérésére lenne lehetőség a 8, illetve 10 év alatt.

(5)  Az elidegenítés jóváhagyásával kapcsolatos előterjesztésben fel kell tüntetni az állapotrögzítő- és műszaki leírás, valamint az ingatlanforgalmi értékbecslés kötelező tartalmi elemeit.

(6)  Az eladási ajánlatnak tartalmaznia kell, különösen:
a) a helyiség címét, ingatlan-nyilvántartási adatait, alapterületét, 
b) az épület lényeges műszaki állapotát a várható becsült felújítási költség tervezettel együtt, 
c) bérlő javára figyelembe vett értéknövelő beruházásokat, a helyiség beköltözhető forgalmi értékét, vételárat, a vételár megfizetésének a rendeletben szabályozott feltételeit,
d)
e)
f) a vevő által várhatóan fizetendő közös költség mértékét m2/hónap, vagy tulajdoni hányad/hónap bontásban, valamint a fennálló célbefizetés(ek) mértékét és hátralévő futamidejét,
g) az ajánlatra adandó válasz határidejét, amely legfeljebb 30 nap, amelyre ha a vevő határidőben nem válaszol, érvényét veszti,
h) az adásvételi szerződés egyéb feltételeit, különösen a vevőre háruló kötelezettségeket (célbefizetés, pályázati vagy egyéb hitel törlesztés).

 (8) A (7) bekezdésben foglaltakon túlmenően az eladási ajánlatban szerepelnie kell a rendelet szerint a vevővel közlendő figyelmeztetéseknek és az ajánlat jóváhagyása során tett kikötéseknek is.

(9) Ha az eladási ajánlathoz képest a vevő a szerződés feltételeit módosítani kívánja, a vevői igény elfogadásáról vagy elutasításáról az (1) bekezdés értelemszerű alkalmazásával a rendeletben szabályozott értékhatártól függően a Kt. vagy a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság dönt.
 
Ajánlati és nyilatkozat tételi határidők

12. § (1) A feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet a vételi szándék bejelentőjének 15 napon belül nyilatkozik, hogy arról, hogy:

a)  a helyiséget magába foglaló épület elidegenítésre ki van jelölve, de a helyiség elidegenítésével kapcsolatosan, az értékbecslés elkészültét követően a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottsági, vagy Képviselő-testületi előterjesztés napirendre vételét követően születik döntés, 

b) a helyiséget nem vásárolhatja meg, mert a helyiséget magában foglaló épület (helyiség) még nem került kijelölésre elidegenítés érdekében,
c) vagy az épület (helyiség) kijelölésre került ugyan, de a helyiség elidegenítését kizáró feltétel áll fenn.

Az értesítésének tartalmaznia kell, hogy az Önkormányzat oldalán ajánlati kötöttséget csak az eladási ajánlat eredményez.

(2)  Az (1) bekezdés b) és c) pont esetében a helyiség megvásárlásának lehetőségéről szóló értesítést értelemszerűen azt követő 15 napon belül kell kiadni, amikor a helyiség vagy az azt magában foglaló épület elidegenítésre kijelölésre került.

(3) A vételi szándék bejelentőjének tájékoztatást kell adni arról, hogy e rendelet szerint melyek az elidegenítést kizáró feltételek, s az ismert adatok alapján ezek közül melyik áll fenn, s kérhető-e a felmentés.
 
(4) Ha a vételi szándék bejelentésében közölt adatok hiányosak, a kézhezvételétől számított 15 napon belül ki kell adni a hiánypótlási felhívást, amelyben meg kell határozni annak a teljesítési határidejét is. A hiánypótlás megtörténtét követően megküldésre kerül az (1) bekezdés szerinti értesítés és megrendelésre kerül az értékbecslés.

(5) A hiánypótlási felhívásban közölni kell, hogy ha az előírt határidőben eredménytelen, azt úgy kell tekinteni, hogy az előterjesztője visszavonta a vételi szándéknyilatkozatot, s ezáltal az eljárás megszűnt. Ez nem akadálya a kérelem (nyilatkozat) ismételt előterjesztésének, amit azonban új beadványnak kell tekinteni. 
(6) Ha a megvásárlás iránti kérelmet a jelen rendelet hatálybalépéséig már benyújtották a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet az (1) bekezdésben foglalt megkülönböztetés szerinti tájékoztatást és felhívást a rendelet hatályba lépését követő napon 60 napon belül köteles kiadni, ideértve a hiánypótlási felhívást is, melynek során értelemszerűen alkalmazni kell a (2)-(5) bekezdést is.

(7)  Nem kell az (1) bekezdés szerinti tájékoztatást kiadni, ha az elidegenítés kérelmezője a rendelet hatálybalépéséig már kapott értesítést kérelme nyilvántartásba vételéről. Ha ilyen kérelmező esetében az értékbecslés elkészíttetésének a feltétele fennáll [(1) bekezdés a.) pontja], az értékbecslés elkészítését a rendelet hatálybalépésétől számított 60 napon belül kell megrendelni.

13. § (1) Az értékbecslés alapján a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezetnek 30 napon belül előterjesztést kell tennie az elidegenítés és a vételár jóváhagyására. Az előterjesztési határidő akkor kezdődik, amikor a szakértő az értékbecslést elfogadja.

(2) 
Az eladási ajánlatot a jóváhagyásától számított 15 napon belül ki kell adni. Ha eladási ajánlat nem adható ki, erről a vételi szándék bejelentőjét a döntéstől számított 15 napon belül értesíteni kell. Ez érvényes a kizáró feltételek alóli felmentést érintő döntés esetében is.

(3) 
Az eladási ajánlattól való eltérésre vonatkozó - az ajánlati kötöttség határidején belül előterjesztett - vevői kérelem esetén az önkormányzati döntésre a módosítási igény bejelentésétől számított 30 napon belül kell javaslatot tenni és a döntést a vevőnek 15 napon belül ki kell adni.

(4) Ha olyan döntés születik, hogy az eladási ajánlat nem adható ki, vagy a Kt., illetve a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság az eladási ajánlat feltételeinek módosításához nem járul hozzá, a vevő a határozat felülvizsgálatát a döntések meghozatalától számított hat hónap elteltével igényelheti. Ugyanez érvényes, ha a kizáró feltételek alkalmazása alóli kérelem nem került teljesítésre. 

14. § (1) Az Önkormányzat ajánlati kötöttsége 30 nap. A feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet kérelemre az ajánlati kötöttséget egy alkalommal 30 nappal meghosszabbíthatja. További meghosszabbításról a Városgazdálkodási és Pénzügyi Bizottság dönthet.

(2) Az eladási ajánlatban közölni kell, hogy az ajánlati kötöttség határidejének lejárta után tett vevői nyilatkozatok alapján az adásvételi szerződés nem köthető meg és az eladási ajánlattól eltérő vevői nyilatkozat esetén nem kell döntést kérni, hanem tájékoztatni kell a vevőt, hogy a vételi szándék ismételt bejelentése esetén új eladási ajánlat kiadásáról történhet döntés. Ilyen esetben az eladási ajánlatról szóló, a rendelet előírásai szerint készített előterjesztésben az előzményeket ismertetni kell.

(3)
(4)
(5)	Ha az eladási ajánlat alapjául szolgáló értékbecslés kelte óta 180 nap eltelt és az adásvételi szerződés a bérlő oldalán felmerült okból nem került megkötésre – ha a körülményekben időközben nem történt változás – ezt követően a vevő költségére elvégzett új forgalmi értékbecslés alapján a jelen rendeletben meghatározott értékhatárok figyelembe vételével illetékes Kt, Gazdálkodási, Kerületfejlesztési, Költségvetési és Pénzügyi Ellenőrző Bizottság hozzájárulásával lehet új ajánlatot kiadni. Ha az adásvételi szerződés nem a bérlő oldalán felmerült okból nem került megkötésre, vagy az elidegenítésről az értékbecslés alapján nem született döntés, az értékbecslés 360 napig érvényes.

(6) Az (5) bekezdés alkalmazásában a bérlő oldalán felmerült ok, ha a bérlő az ajánlatra nem tesz határidőn belül nyilatkozatot vagy elfogadó nyilatkozatot tesz ugyan, de az adásvételi szerződést nem köti meg.

(7) Az önkormányzati vagyonkezelő szervezet az adásvételi szerződéskötésre vonatkozó ajánlatot haladéktalanul megküldi az állami vagyonkezelő szervezetnek azért. hogy 30 napon belül nyilatkozzon a Magyar Állam nevében az elővásárlási jog gyakorlásáról.

IV. FEJEZET

A FORGALMI ÉRTÉK ÉS A VÉTELÁR

A forgalmi érték megállapítása

15. § (1)  Azok a munkálatok vehetők figyelembe a bérlő javára értéknövelő beruházásként, amelyeket a bérlő – a bérbeadóval való munkálatok elvégzése előtt történt megállapodás vagy a bérbeadó engedélye alapján, a szükséges hatósági és más engedélyek birtokában - a helyiség közművesítése, romos vagy pincei helyiség helyreállítása, üzlethelyiséggé (például: étteremmé, műhellyé) való kialakítása, a helyiség alapterületének építés útján való növelése, vizesblokk kialakítása vagy számuk növelése érdekében mint építési, szerelési munkát végzett, és azokat az értékbecslő a szakértő jóváhagyásával a forgalmi értékbecslésben elismert.

 (2) A forgalmi érték megállapítása értékbecslés alapján történik, amelyet úgy kell elkészíttetni, hogy az tartalmazza az elidegenítésre kerülő helyiség, az épület, és a hozzátartozó telek jogi helyzetével és műszaki állapotával összefüggő tényeket, továbbá a forgalmi érték meghatározását befolyásoló egyéb adatokat.  

(3) Az értékbecslés során meg kell határozni, hogy a helyiség értékbecslés időpontjában érvényes forgalmi értékében milyen hányadot képviselnek a bérlő – az értékbecslés időpontjától visszamenőlegesen számított hét éven belül – elvégzett azon beruházásai, amelyeket a jelen rendelet alapján a bérlő javára figyelembe kell venni. Csak azokat az értéknövelő beruházásokat kell felmérni, amelyeket a bérbeadásról való megállapodás (a bérbeadó engedélye alapján) az a bérlő végzett, aki a helységnek az értékbecslés időpontjában a bérlője.

(4) A (3) bekezdésben meghatározott korlátozások alkalmazása alól a bérlő kérelmére a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság felmentést adhat és hozzájárulhat a hét évnél régebben végzett, valamint a bérlő jogelődje által végzett értéknövelő munkálatok forgalmi értéket befolyásoló hatásának megállapításához is, ha a (3) bekezdésben meghatározott korlátozások alkalmazása a bérlővel szemben tisztességtelen üzleti magatartást valósítana meg.

(5) Azok a munkálatok vehetők figyelembe a bérlő javára értéknövelő beruházásként, amelyeket a bérlő – a bérbeadóval való munkálatok elvégzése előtt történt megállapodás vagy a bérbeadó engedélye alapján, a szükséges hatósági és más engedélyek birtokában - a helyiség közművesítése, romos vagy pincei helyiség helyreállítása, üzlethelyiséggé (étteremmé, műhellyé) való kialakítása, a helyiség alapterületének építés útján való növelése, vizesblokk kialakítása vagy számuk növelése érdekében mint építési, szerelési munkát végzett.

(6) A bérlő által - bérbeadó térítés és bérbeszámítás nélkül - létesített galéria esetében a (3) és (5) bekezdésben meghatározott korlátozásokat nem kell alkalmazni és galéria értéknövelő hatása vehető figyelembe a vevő javára, ha a galéria után bérleti díj megállapításra került.
  
(7) Azokat a munkálatokat, amelyeket a bérlőnek kellett (és kell) a bérbeadóval szembeni megtérítési igény nélkül végeznie [(8) és (9) bekezdés] a bérlő javára akkor vehetők figyelembe, ha a bérbeadó és a bérlő a munkálatok elvégzése előtt írásban úgy állapodott meg, vagy a bérbeadó  a munkálatok tulajdonosi engedélyezése során úgy nyilatkozott, hogy a munkálatok ellenértékét a bérlőnek megtéríti.

(8) Az értékbecslés során figyelembe kell venni, hogy a bérlő köteles gondoskodni:

a)	a helyiség burkolatainak felújításáról, pótlásáról, illetőleg cseréjéről,
b)	a helyiséghez tartozó üzlethomlokzat (portál), kirakatszekrény, védő- (elő-) tető, ernyős szerkezet, biztonsági berendezkedések karbantartásáról, továbbá a bérlő tevékenysége érdekében szükséges felújításáról, pótlásáról, illetőleg cseréjéről, 
c)	helyiség berendezéseinek a karbantartásáról, felújításáról, pótlásáról, illetőleg cseréjéről.
d)	az épület olyan központi berendezéseinek karbantartásáról, amelyeket a bérlő kizárólagosan használ,  
e)	az épület, továbbá a közös használatra szolgáló helyiségek és területek megvilágításáról, ha ez a bérlő tevékenysége miatt vált szükségessé.

(9) Nem vehetők figyelembe a bérlő javára értéknövelő beruházásként azok a munkálatok sem, amelyeket a bérlő azért végzett el, hogy a helyiséget az abban folytatni kívánt tevékenységének gyakorlásához szükséges módon kialakítsa, felszerelje, illetőleg berendezze.

16. § (1) Az értékbecslés a helyiség beköltözhető forgalmi értékével kapcsolatban legalább három értéket tartalmazzon:

a)	a helyiség beköltözhető forgalmi értékét, függetlenül attól, hogy a bérlő bármilyen munkálatot végzett-e a helyiségen,
b)	ha van megállapodás vagy bérbeadói nyilatkozat a bérlői beruházások megtérítéséről, a bérlő javára figyelembe vett értéknövelő beruházások beköltözhető forgalmi értéken [a) pont szerinti értéken] belüli összegét, figyelembe véve a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság 15. § (4) bekezdése alapján hozott döntését és a 15. § (6) bekezdését is.
c)	 az a) és b) pont szerinti forgalmi érték különbözetét, vagyis a bérlő javára figyelembe vett értéknövelő beruházások nélkül számított beköltözhető forgalmi értéket.

(2) A bérlő javára figyelembe vett értéknövelő beruházások esetén az értékbecslésben szerepeltetni kell, hogy:

a)	milyen értéknövelő munkálatok figyelembe vétele történt,
b)	az értéknövelő munkálatokat a bérlő - hét éven belül – melyik évben végezte el, 
c)	a bérlő az értéknövelő munkálatokat a bérbeadó írásbeli hozzájárulásával végezte-e el, s rendelkezésre áll-e a bérbeadó nyilatkozata a munkálatok megtérítéséről,
d)	
e)	történt-e az értéknövelő munkálatok miatt térítés fizetése a bérlőnek vagy bérbeszámítás, s ha igen milyen összeg erejéig, abból milyen összeg beszámítás a történt és milyen összeg beszámítása van még hátra,
f)	a bérlői beruházások a bérlő számvitelében - beruházások aktiválásakor - milyen összegben voltak, illetve vannak nyilvántartva,
g)	 a bérlői beruházások a bérlő könyvelésében (számviteli nyilvántartásában) – az értékcsökkenési leírásokat figyelembe véve - milyen összegben vannak nyilvántartva,
h)	 a bérlői beruházások avulását.
i) a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság a 15. § (4) bekezdése alapján mely munkálatok esetében engedélyezze a bérlő javára való figyelembevételt és milyen értékben

(3) A vételár alapját képező forgalmi értéket úgy kell megállapítani, hogy a helyiség beköltözhető forgalmi értékéből [(1) bekezdés a) pontja] le kell vonni a bérlő javára figyelembe vett, de a bérbeadó által bérbeszámítás útján vagy egyéb módon a bérbeadó ilyen értelmű nyilatkozata ellenére meg nem térített értéknövelő beruházások beköltözhető forgalmi értéken belüli összegét, s a kapott összeghez hozzá kell adni a bérbeadó által bérbeszámítás útján már megtérített összeget.

A helyiségek vételára
17. § (1) A helyiség vételára az értékhatártól függően a Kt., vagy a Városgazdálkodási és Pénzügyi  Bizottság által jóváhagyott, a vételár alapját képező forgalmi érték 100 %-a, amit az adásvételi szerződés aláírásával egyidejűleg kell megfizetni. A vételár részletfizetéssel történő megfizetésére kizárólag a 17/A. § alapján adható engedmény. Amennyiben a vevő a vételárat banki hitelből fizeti meg, úgy az adásvételi szerződést 60 napos fizetési határidő kikötése mellett tulajdonjog fenntartással kell megkötni. Ez esetben a vevő a nettó vételár 10 %-át foglaló címén fizeti meg az eladó részére. Ha a teljes vételár az adásvételi szerződés aláírását követő 60 napon belül nem kerül kiegyenlítésre, a vevő kérésére további 30 nappal meghosszabbítható a vételár megfizetésére vonatkozó határidő, amely időszakra napi kötbér kikötése kötelező. A kötbér mértéke megegyezik a késedelmes időszakra, a Ptk alapján a pénztartozás késedelmes fizetése esetére, illetve a szerződésszegés esetére megállapított kamat alapján számított összeggel. A vevő a teljes vételár kiegyenlítéséig köteles a bérleti díjat megfizetni. A tulajdonjog bejegyzéséhez a megbízott vagyonkezelő szervezet a teljes vételár beérkezését, valamint a bérleti díj megfizetéséről szóló nullás igazolás benyújtását követő 5 munkanapon belül köteles kiadni a hozzájáruló nyilatkozatot. Amennyiben a teljes vételár nem kerül kiegyenlítésre, úgy a vevő meglévő bérleti szerződése alapján továbbra is a helyiség bérlője marad.

 (2) Ha a helyiséget a (13) bekezdés kivételével a bérlője veszi meg az értékhatártól függően a Kt., a Városgazdálkodási és Pénzügyi Bizottság döntése alapján a vevővel olyan megállapodás is köthető, amelyben a vevő – jogutódjára is kiterjedő hatállyal – vállalja, hogy az adásvételi szerződés megkötésétől számított tíz évig a megvásárolt helyiségben a (3) bekezdésben meghatározott tevékenységet folytatja. Ebben az esetben az (1) bekezdés alapján megállapított vételárat – a helyiség csökkentés nélküli, nettó vételárának – 10 %-kal csökkenteni kell.

(3) A (2) bekezdés alapján különösen a következő tevékenységek folytatásának vállalásáról köthető megállapodás a helyiség vevőjével:

a)	Kultúrcikk kiskereskedelem, ha a bérlő könyvek, zeneművek, időszaki lapok értékesítésével foglalkozik,  
b)	Gyógyszer kiskereskedelem, ideértve a gyógynövény-árusítást is,
c)	Gyógyászati segédeszköz kiskereskedelem, 
d)	Ruházati és egyéb konfekcionált termékek javítása,
e)	Bőr, konfekcionált termékek és lábbeli javítása,
f)	Villamos és híradástechnikai közszükségleti cikkek javítása,
g)	Látszerészeti és optikai eszközök javítása,
h)	Óra- és ékszerjavítása,
i)	Mosás, vegytisztítás, textilfestés, 
j)	Bútorjavítás.

(4) Az értékhatártól függően a Kt., vagy a Városgazdálkodási és Pénzügyi Bizottság (3) bekezdésben nem említett kereskedelmi vagy szolgáltató tevékenységek esetében, különösen indokolt lakossági-ellátási érdekek támogatása címén engedélyezheti a megállapodást.
 
(5) A (3) bekezdésben meghatározott tevékenységet a megvásárolt bérlemény(csoport) legalább kétharmad részén kell folytatni, figyelmen kívül hagyva a kiszolgáló helyiségek (pl. mosdó, WC, konyha stb.) alapterületét.

(6) Az adásvételi szerződésben rögzíteni kell, hogy a vevői kötelezettségvállalást az Önkormányzat a helyszínen ellenőrizheti. Ha a helyiség vevője – ideértve azt is, aki a helyiség tulajdonjogát az Önkormányzat hozzájárulásával a vevőtől megszerzi – a megállapodásban foglalt kötelezettségét megszegi vagy az Önkormányzat ellenőrzését megakadályozza, köteles bánatpénz jogcímén megfizetni az Önkormányzatnak annak az összegnek az ötszörösét, amellyel a vételár a (2) bekezdés alapján csökkentésre került.

(7) A (6) bekezdésben rögzített, az Önkormányzatot megillető követelés biztosítékaként az Önkormányzat javára a kötelezettség vállalás időtartamára és további egy évre szólóan jelzálogjogot, valamint elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyezni az ingatlan-nyilvántartásba.

(8) 

(9) 
(10)	

(11) 

(12) 

(13) Ha a helyiség nem térítésmentesen került az Önkormányzat tulajdonába, helyiség vételára a beköltözhető forgalmi értékénél kevesebb nem lehet, amelyet egy összegben, az adásvételi szerződés megkötésekor kell megfizetni.

(14) ) A 6/A. § (2), (3) bekezdése alapján elidegenített nem lakás célú helyiség vételára a forgalmi érték 100 %-a, abból kedvezmény nem adható. A vételár megfizetése az adásvételi szerződés aláírásával egyidejűleg esedékes, részletfizetés nem adható. Amennyiben a vevő a vételárat banki hitelből fizeti meg, úgy az adásvételi szerződést 60 napos fizetési határidő kikötése mellett tulajdonjog fenntartással kell megkötni. Ez esetben a vevő a nettó vételár 10 %-át foglaló címén fizeti meg az eladó részére. A fizetési határidő meghosszabbítására nincs lehetőség. A tulajdonjog bejegyzéséhez a megbízott vagyonkezelő szervezet a teljes vételár beérkezését követő 5 munkanapon belül köteles kiadni a hozzájáruló nyilatkozatot.

(15) A 60 napos fizetési határidő az állami elővásárlási jogról lemondó nyilatkozat határidejének lejártát követő napon kezdődik, a szerződés megkötésére és a vételár megfizetésére egyebekben a 17. § (1) bekezdése az irányadó.

17/A §

17/A. § (1) Ha az állam tulajdonából térítés nélkül az Önkormányzat tulajdonába került helyiséget a bérlője veszi meg az adásvételi szerződés olyan feltétellel is megköthető, hogy a vevő a vételárat a jegybanki alapkamatnak megfelelő kamattal növelten részletekben fizesse meg az alábbiak szerint:
a) Az Áht-ban meghatározott forgalmi értéket elérő, vagy azt meghaladó forgalmi értékű nem lakás célú helyiség esetében a vételár 50 %-ának adásvételi szerződés aláírásával egyidejűleg történő megfizetése után a fennmaradó vételárhátralék részletfizetésének időtartama a 4 évet nem haladhatja meg.
b) A Kt határozat alapján alapítvány, közhasznú szervezet esetében különösen méltányolható körülmény esetében a részletfizetés időtartama 30 évet nem haladhatja meg. A vételár a forgalmi érték 100 százaléka.
c) a vételárhátralék erejéig az ingatlan-nyilvántartásba jelzálogjog, elidegenítési és terhelési tilalmat kell bejegyezni. A hátralék teljesítésére vonatkozóan közjegyzői okiratba foglalt kötelezettségvállaló nyilatkozatot kell tennie, amelynek költsége a vevőt terheli. A közjegyzői okirat adásvételi szerződés aláírásától számított 5 napon belül történő benyújtása, az adásvételi szerződés életbelépésének feltétele. Amennyiben az okirat nem kerül benyújtásra, az Önkormányzat az adásvételi szerződéstől eláll, a felek egymással történő elszámolása mellett vevő a helyiség bérlője marad.”

(2) Az (1) bekezdés alapján történő eladás esetén a rendelet 15. § (7) bekezdésében foglaltakat, a 16. § (1) bekezdés b) és c) pontjában, valamint a 16. § (2)-(3) bekezdését, valamint a 17. § (1)-(9) és a (12) bekezdésében foglaltakat nem lehet alkalmazni.

Az Önkormányzat által visszafizetendő felújítási hányad megtérítése

18. § (1) Ha az Önkormányzat a helyiséget magába foglaló épületen  a Fővárosi Önkormányzattól pályázat útján elnyert eszközökből felújítást végzett, a vevőnek a jelen rendelet alapján megállapított vételár mellett meg kell fizetnie az Önkormányzat által a Fővárosi Önkormányzatnak visszafizetendő felújítási összeg  az adásvételi szerződés megkötésekor fennálló hátralékát az adott helyiségre jutó százalékos arányban.
 
(2) Az Önkormányzat által a Fővárosi Önkormányzat felé visszafizetendő felújítási hányadot a vevő ugyanolyan részletekben köteles az Önkormányzatnak megfizetni, mint ahogyan az Önkormányzat a Fővárosi Önkormányzat felé teljesít.

(3) Az adásvételi szerződésben a vevőt terhelő fizetési kötelezettség biztosítékaként az Önkormányzat javára a jelzálogjogot valamint elidegenítési és terhelési tilalmat kell kikötni és bejegyeztetni az ingatlan-nyilvántartásba.
V. FEJEZET

A VEVŐT TERHELŐ MUNKÁLATOK ÉS A TŰRÉSI KÖTELEZETTSÉG

19. § (1) Ha az épület kizárólag az Önkormányzat tulajdona, a műszaki állapotot tartalmazó okiratban rögzíteni kell azt is, hogy a szabályozási terv végrehajtása érdekében milyen munkálatokat kell az épületen elvégezni. A társasházi  alapító okiratban rögzíteni kell, hogy a tulajdonosok ezeket a munkálatokat kötelesek tűrni. Ha a munkálatok a tulajdonostársakat terhelik, az alapító-okiratban ezt is rögzíteni kell.

(2) Ha az épület kizárólag az Önkormányzat tulajdona, az ingatlan nyilvántartásban már széljegyzett vagy bejegyzett társasházi alapító okiratot a jelen rendelet hatályba lépésétől számított 180 napon belül az (1) bekezdésben meghatározott tartalommal ki kell egészíteni. Az alapító okirat kiegészítéséig az épületben lévő eladási ajánlat nem adható ki. Ha az alapító okiratot a jövőbeni vevőkkel már ismertették, a kiegészítésről a jövőbeni vevőket tájékoztatni kell.

(3) Az (1) bekezdés szerint az alapító okiratban foglalt kikötések tudomásulvételét az adásvételi szerződésben is rögzíteni kell.

(4) Az (1)-(3) bekezdés alapján az alapító okiratba, az eladási ajánlatba és az adásvételi szerződésbe felveendő rendelkezéseket a Főépítész és a Polgármesteri Hivatal javaslata alapján - az eladási ajánlatnak az értékhatártól függően a Kt., vagy Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság elé terjesztése előtt - a Városüzemeltetési és Közbiztonsági Bizottság határozza meg.

(5) Az épületen elvégzendő munkálatok tűrésére vonatkozó kötelezettséget az eladási ajánlatban és az adásvételi szerződésben rögzíteni kell akkor is, ha arra nem a szabályozási terv végrehajtása céljából kerül sor. Ha az ilyen munkálatok elvégzése és azok költségei a tulajdonostársakat terheli, az eladási ajánlatban és az adásvételi szerződésben – garanciák kikötésével – ezt is rögzíteni kell.

(6) Az (5) bekezdés alapján az eladási ajánlatba és az adásvételi szerződésbe felveendő kikötésekre a Főépítész és a Polgármesteri Hivatal közösen tesz javaslatot.

(7) Amikor az épületben lévő helyiségekre először kerül sor eladási ajánlat kiadására – ha az épületben lévő helyiségre vagy lakásra még nem kötöttek adásvételi szerződést – az eladási ajánlat jóváhagyása iránti javaslatban a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezetnek nyilatkoznia kell arra is, hogy szükség van telekalakítási vagy útlejegyzési eljárásra. Az eladási ajánlatban és az adásvételi szerződésben ennek tűrésére vonatkozó kötelezettséget is elő kell írni.

20 .§ (1) A vevőre háruló kötelezettségek teljesítésének garanciájaként az adásvételi szerződésben különösen meg kell meghatározni az elvégzendő munkálatok megkezdésének és befejezésének a határidejét és a határidő elmulasztása esetén fizetendő kötbért.
 
(2)	Ha az épületen elvégzendő munkálatok eredményeként a társasházi közös tulajdoni hányadok megváltoznak, az adásvételi szerződésben az ennek tűrésére vonatkozó kötelezettséget is rögzíteni kell. Ez azonban a külön tulajdonú lakás és helyiség alapterületét, beosztását vagy használhatóságát csak akkor érintheti, ha erről az érdekeltek között megállapodás született.
VI. FEJEZET
AZ ADÁSVÉTELI SZERZŐDÉS
Határidők az adásvételi szerződésre
21. § (1) Az adásvételi szerződést a vevő eladási ajánlatot elfogadó nyilatkozatának Önkormányzat általi kézhezvételét követő 15 napon belül kell megkötni (aláírni), ha nem állnak fenn az eladást kizáró feltételek és az Önkormányzatnak az eladási ajánlatra adott vevői válasz időpontjához képest az ajánlati kötöttsége még fennáll.
(2) Ha a vevő az eladási ajánlatot elfogadta, de kizáró feltétel áll fenn, az adásvételi szerződést a kizáró feltétel megszűnését - illetve a kizáró feltétel alkalmazás alóli felmentést - követő 15 napon belül kell megkötni.
(3) Ha a vevő nem tesz eladási ajánlatot elfogadó nyilatkozatot, az eladási ajánlatban közölt feltételek módosításában azonban a felek megállapodtak (az eladási ajánlattól való eltérést az értékhatártól függően a Kt. vagy a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság jóváhagyta) az adásvételi szerződést a módosított szerződési feltételeket jóváhagyó döntéstől számított 15 napon belül kell megkötni.
(4) Nem lehet adásvételi szerződést kötni, ha az értékbecslés kelte óta 180 nap már eltelt. Ilyenkor értelemszerűen a 14. § (5) bekezdését kell alkalmazni.

(5) Amennyiben az adásvételi szerződés tulajdonjog fenntartással került megkötésre, a teljes vételár kiegyenlítését, valamint a bérleti díj megfizetéséről szóló nullás igazolás benyújtását követő 5 munkanapon belül ki kell adni a tulajdonjog bejegyzésére vonatkozó nyilatkozatot.
A tulajdonjog bejegyzésére vonatkozó nyilatkozat kiadásának határidején az állam elővásárlási jogról lemondó nyilatkozati határidejének lejártát követő napot, és ha a vételárat megfizette, akkor a megfizetést követő 5 napot kell érteni.

Az adásvételi szerződés módosítása és megszűnése

22. § (1) A szerződés módosításhoz és – ha a szerződés nem elállás jogcímén szűnik meg – a szerződés megszüntetéshez a Kt. vagy a Gazdasági, Kerületfejlesztési és Közbeszerzési Bizottság járulhat hozzá attól függően, hogy az eladási ajánlat feltételeiről melyik határozott.

(2) Ha az adásvételi szerződés úgy szűnik meg, hogy a vevőnek a vételár visszajár, arra az időtartamra, amíg az adásvételi szerződés fennállt, a visszajáró vételárból a bérleti díjjal megegyező használati díjat le kell vonni.

(3)	Ha az Önkormányzat által kötött megbízási szerződés másként nem rendelkezik a jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom törléséhez az Önkormányzattal szembeni tartozás kiegyenlítése esetén a Polgármester vagy meghatalmazottja járulhat hozzá.

23.§ 

Értesítések
24. § (1) Az adásvételi szerződések és módosításukról, valamint az adsvételi szerződések megszűnéséről szóló okiratok egy eredeti példányát meg kell küldeni a Jegyzőnek és az által meghatározottaknak is.
(2) Az adásvételi szerződés alapján a Polgármesteri Hivatal, illetve a feladattal megbízott vagyonkezelő szervezet haladéktalanul korrigáltatja az Önkormányzatot terhelő társasházi közös költség nyilvántartását és a vagyon-nyilvántartást.
 (3) A Polgármesteri Hivatalnak – közvetlenül vagy megbízottja útján – a szerződés megkötéséről, a módosításról és a szerződés felbontásáról 30 napon belül vagyonkezelőt és az illetékes a közös képviselőt tájékoztatnia kell.

VII. FEJEZET

ELADÁSSAL KAPCSOLATOS EGYÉB RENDELKEZÉSEK
Egy telek méretét meghaladó ingatlanok

25.§ (1) Ha helyiséghez (épülethez) tartozó telek az építési jogszabályi rendelkezésekben meghatározott telekméretet meghaladja és a teljes ingatlan az Önkormányzat tulajdona, az épület vagy a benne lévő helyiség eladásra való kijelölése után a Polgármesternek kezdeményeznie kell a telekalakítási eljárás megindítását, figyelemmel a helyi építési szabályzat és szabályozási terv előírásaira. ugyanez érvényes, ha út céljára az ingatlanból igénybevételre van szükség.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha
a) a telekalakítás útján egy építési teleknagyságot elérő, önálló ingatlan nem alakítható ki,
b) a telket a Kt. védett kertté nyilvánította, vagy a telek országos, fővárosi illetve helyi szintű védelem (műemlékvédelem, fővárosi értékvédelem) hatálya alá tartozik.

Eltérés a rendelettől a HVT területén lévő helyiség esetében

26.§ HVT területén lévő helyiség esetén a Kt. hozzájárulásával a jelen rendeletben foglaltaktól el lehet térni, ha a befektetési területre vonatkozó szerződés teljesítése érdekében szükséges.

Az előszerződés
27.§
Igazolás

28.§ Ha a vételi szándék bejelentője valamely határidőt elmulaszt, a Pp. szabályai szerint előterjeszthető igazolási kérelemmel élhet, amelyet a Polgármester bírál el. Az ajánlati kötöttség határidejét a Polgármester 30 napnál hosszabb időre nem hosszabbíthatja meg.

Hatálybalépés

29.§  (1) A rendelet 2005. július 1. napján lép hatályba azzal, hogy a 8-9. §-ai és a 15-16.§-ai, valamint a jelen paragrafus (1) és (2) bekezdései 2005. május 1. napján lépnek hatályba. Rendelkezéseit mindazokban az esetekben alkalmazni kell, amikor az Önkormányzatot ajánlati kötöttség nem terheli és nem került sor adásvételi szerződés megkötésére sem. 
 
(2) A rendelet 8-9. §-ait és 15-16.§-ait azokban az esetekben is alkalmazni kell, amelyeknél 2005. május 1. napjáig még nem készült el az értékbecslés vagy ezen időpontig nem is kerül sor az értékbecslés Polgármesteri Hivatal általi megrendelésére. 

(3)  A rendelet hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a 42/2003.(VII.11.) önkormányzati rendelet negyedik  és ötödik része, és az ezen rendeletet módosító 4/2005.(II.1.) önkormányzati rendelet.

(4)	A (3) bekezdésben felsorolt rendeletek hatályon kívül helyezése nem érinti az eladásra való kijelöléssel kapcsolatos döntéseket és a kiadott eladási ajánlatokat, valamint a már kiadott önkormányzati jognyilatkozatokat és megkötött adásvételi szerződéseket.  

(5)	Ha az Önkormányzat oldalán a (3) bekezdésben felsorolt jogszabályok alapján ajánlati kötöttség áll fenn, az ajánlat határidőben való elfogadása esetén az ajánlati kötöttséget eredményező jognyilatkozat kiadásakor hatályos jogszabályok alapján kell a szerződést megkötni.

(6) A hatályon kívül helyezett önkormányzati rendeletekre olyan jog nem alapozható, amely a hatályon kívül helyezés előtt a magasabb szintű jogszabályok, az önkormányzati rendeletek tartalma miatt nem állt fenn.
(7) A rendelet hatálybalépése előtt kötött adásvételi szerződésekkel kapcsolatos igényekre a jogviszony létrejöttekkor hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni akkor is, ha a rendelet hatálybalépése előtti időszakra vonatkozó igény érvényesítése a rendelet hatálybalépése után történik.